\section{Měření}
Svodový proud je v podstatě měření proudu procházejícího kondenzátorem bez přítomnosti zářiče. Svodový proud je téměř nulový a proto zanedbatelný v dalších měřeních, jak je vidět z tabulky č.~\ref{tab:svodovyproud}, kde jsou naměřené svodové proudy v rozsahu od $0 \, \rm V$ do $500 \, \rm V$. Měření svodového proudu proběhlo pro vzdálenost elektrod $6 \, \rm cm$.

\begin{table}
\begin{center}
\caption{Měření svodového proudu} \label{tab:svodovyproud}
\begin{tabular}{rr}
 &  \\ \hline
 $U$/V & $I_S$/pA \\ \hline
 0 &  0 \\ \hline
  50 & 0,01 \\ \hline
 100 & 0,02 \\ \hline
 150 & 0,02 \\ \hline
 200 & 0,03 \\ \hline
 350 & 0,03 \\ \hline
 500 & 0,03 \\ \hline
\end{tabular}  
\end{center}
\end{table}

K dispozici pro měření byly dva zářiče, z nichž silnější byl vybrán pro proměření V--A charakteristiky pro vzdálenosti elektrod $2 \, \rm cm$ a $6 \, \rm cm$. Naměřené hodnoty jsou uvedeny v tabulce č. \ref{tab:VAcharakteristika}. Jako $I_2$ je označen proud naměřený pro vzdálenost elektrod $2 \, \rm cm$ a $I_6$ je pro $6 \, \rm cm$. Tyto hodnoty jsou pak graficky znázorněny v grafu na obr. č. \ref{graf:VAch}.

\begin{table}
\begin{center}
\caption{Měření V--A charakteristiky detektoru pro různé vzdálenosti elektrod} \label{tab:VAcharakteristika}
\begin{tabular}{rrr||rrr||rrr}
 \\ \hline
 $U$/V & $I_2$/pA & $I_6$/pA & $U$/V & $I_2$/pA & $I_6$/pA & $U$/V & $I_2$/pA & $I_6$/pA \\ \hline
 0 &  0 &  0 & 20 &  4,6 &  6,6 & 100 &  5,5 &  9,9 \\ \hline
 1 &  0,4 &  0,2 & 25 &  5,0 &  7,3 & 120 &  5,6 & 10,1 \\ \hline
 2 &  0,6 &  0,6 & 30 &  5,1 &  7,8 & 150 &  5,6 & 10,3 \\ \hline
 3 &  1,3 &  1,2 & 35 &  5,1 &  8,2 & 175 & &  10,5 \\ \hline
 4 &  2,1 &  1,7 & 40 &  5,2 &  8,5 & 200 & &  10,6 \\ \hline
 5 &  2,5 &  2,2 & 45 &  5,2 &  8,7 & 250 &  5,6 & 10,7 \\ \hline
 7 &  3,1 &  3,1 & 50 &  5,2 &  9,0 & 300 & &  10,8 \\ \hline
 9 &  3,7 &  3,9 & 60 &  5,3 &  9,3 & 350 & &  11,0 \\ \hline
  10 &  3,8 &  4,1 & 70 &  5,4 &  9,5 & 400 &  5,6 & 11,1 \\ \hline
  12 &  4,2 &  4,8 & 80 &  5,5 &  9,7 & 450 & &  11,2 \\ \hline
  15 &  4,3 &  5,6 & 90 &  5,5 &  9,7 & 500 &  5,7 & 11,1 \\ \hline
\end{tabular}  
\end{center}
\end{table}

\begin{figure}
\begin{center}
\input{grafVAch.tex}
\caption{V--A charakteristiky detektoru se silnějším zářičem pro vzdálenost elektrod $2$ a $6 \, \rm cm$}
\label{graf:VAch}
\end{center}
\end{figure}

Z grafu je vidět, že plato nastává u obou vzdáleností elektrod pro hodnoty napětí nad $100 \, \rm V$. Je spekulativní, jestli nenastává již o něco dříve, ale od této hodnoty je zcela zřejmé. A v oblasti plata zůstáváme až do $500 \, \rm V$. Z tohoto rozmezí napětí jsem pak vypočítal střední hodnoty nasycených proudů pro obě vzdálenosti desek (jako chybu beru statistickou chybu)
$$ \bar{I_2} = \left( 5,6 \pm 0,1 \right) \mathrm{pA} $$
$$ \bar{I_6} = \left( 10,7 \pm 0,4 \right) \mathrm{pA} $$
Oblast, kde alespoň zhruba platí Ohmův zákon je pro menší vzdálenost elektrod zhruba do $25 \, \rm V$ a pro větší vzdálenost elektrod je to zhruba do $40 \, \rm V$. 

Vzhledem k tomu, že vyšší hodnoty proudu byly naměřeny pro vyšší vzdálenost elektrod a maximální dolet částic je $9 \, \rm cm$, tak je vhodnější použít detektor nastavený na vzdálenost elektrod $6 \rm \, cm$.

Druhý zářič byl proměřen pro vzdálenost elektrod $6 \rm \, cm$ a $500 \, \rm V$ a byla naměřena hodnota ionizačního proudu $I' = 1,1 \, \mathrm{pA}$. Poměr aktivit zářičů má smysl určovat za stejných podmínek, kdy byla hodnota proudu u prvního vzorku $I = 11,1 \, \mathrm{pA}$. Pro poměr aktivit platí

$$ \frac{A_1}{A_2} = \frac{I}{I'} \approx 10$$.

A řádový odhad absolutní aktivity zářičů založený na velikosti naměřeného proudu a předpokladech uvedených v~teorii je
$$ A_1 \approx 300 \mathrm{s^{-1}} $$


Nakonec jsem provedl na osciloskopu měření závislosti amplitudy elektrického pulzu Geiger-Müllerova detektoru na napětí. Naměřená data jsou v tabulce č.~\ref{tab:GM}, kde $U$ je budící napětí a~$U_s$ je amplituda naměřeného signálu. Graficky je pak tato bulka zpracovaná v grafu s logaritmickým měřítkem na obr. č.~\ref{graf:GM}. Naměřené hodnoty jsou evidentně z oblasti proporcionality, resp. omezené proporcionality a do typické oblasti GM detektoru jsem se při měření nedostal, protože maximální dovolené napětí při měření bylo $1500 \, \rm V$.

\begin{table}
\begin{center}
\caption{Závislost amplitudy elektrického impulzu GM detektoru na přivedeném napětí} \label{tab:GM}
\begin{tabular}{rr}
 &  \\ \hline
 $U$/V & $U_s$/mV \\ \hline
 914 &  0,5 \\ \hline
  1000 &  1 \\ \hline
  1076 &  2 \\ \hline
  1100 &  5 \\ \hline
  1186 & 10 \\ \hline
  1266 & 20 \\ \hline
  1350 & 40 \\ \hline
  1420 & 80 \\ \hline
  1452 &  100 \\ \hline
  1478 &  150 \\ \hline
  1496 &  200 \\ \hline
\end{tabular}  
\end{center}
\end{table}

\begin{figure}
\begin{center}
\input{grafGM.tex}
\caption{Závislost amplitudy elektrického impulzu GM detektoru na přivedeném napětí}
\label{graf:GM}
\end{center}
\end{figure}